Професійно-комунікативна культура вихователя закладу дошкільної освіти як наукова проблема
DOI:
https://doi.org/10.33272/2522-9729-2019-1(184)-12-18Ключові слова:
культура, професія, комунікація, спілкування, педагогічне спілкування, професійна культура, комунікативна культура, професійно-комунікативна культураАнотація
Обґрунтовано та запропоновано визначення поняття “професійно-комунікативна культура вихователя закладу дошкільної освіти” на основі детального розгляду понять “культура”, “професійна культура”, “комунікативна культура” у контексті культурологічного та гуманістичного підходів. З’ясовано, яким чином та в яких аспектах дотичні до професії вихователя категорії, позначені цими поняттями, розглянуто вплив загальної культури фахівця на його професійну культуру.Посилання
Бацевич Ф. С. Основи комунікативної лінгвістики : підруч. для студ. вищ. навч. закл. 2-ге вид., доп. Київ: Академія, 2009. 376 с.
Бєлєнька Г. В. Вихователь дітей дошкільного віку: становлення фахівця в умовах навчання: монографія. Київ: Світич, 2006. 304 с.
Горобець Л. Н. Риторическая компетенция учителя: проблемы исследования и практика формирования. URL: https://cyberleninka.ru/article/n/ritoricheskaya-kompetentsiya-uchitelya-problemy-issledovaniya-i-praktika-formirovaniya (дата звернення: 13.02.2018).
Гриньова В. М. Формування педагогічної культури майбутнього вчителя (теоретичний та методичний аспекти): автореф. дис. … д-ра. пед. наук: 13.00.04 / Ін-т педагогіки і психології професійної освіти. Київ, 2001. 45 с.
Мазаева И. А. Профессиональная коммуникативная культура в содержании подготовки специалиста (на материале профессий «человек-человек»): дисс. … канд. пед. наук: 13.00.01 / Исследовательский центр проблем качества подготовки специалистов. Москва, 2003. 242 с.
Максимкина О. И. Формирование профессиональной коммуникативной культуры будущего педагога дошкольного образовательного учреждения: содержательный и процессуально-деятельностный компоненты: дисс. … канд. пед. наук: 13.00.01 / Мордовский гос. пед. ин-т имени М. Е. Евсевьева. Саранск, 2002. 228 с.
Миколаєнко Н. М. Сутнісна характеристика поняття «професійна культура». Естетичне виховання дітей та молоді: теорія, практика, перспективи розвитку: зб. наук. пр. Житомир: Вид-во ЖДУ ім. І. Франка, 2012. С. 539–545.
Остраус Ю. М. Підходи до визначення сутності поняття професійно-комунікативна культура майбутніх сімейних лікарів. Наукові записки Вінницького державного педагогічного університету імені Михайла Коцюбинського. Серія: Педагогіка і психологія. Вінниця, 2014. Вип. 42 (1). С. 242–247.
Сабатовська І. С. Професійна культура особистості: структура та критерії вимірювання. URL: http://www.confcontact.com/20110531/so_sabat.htm (дата звернення: 12.10.2016).
Тульська О. Л. Критерії, показники та рівні сформованості професійної культури майбутніх екологів. Вісник Національної академії Державної прикордонної служби України. 2010. Вип. 3. URL: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vnadps_2010_3_16 (дата звернення: 22.12.2017).
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2019 Імідж сучасного педагога
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-sa/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 4.0 International License.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:- Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
- Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
- Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).